Painting a portrait of Swiss federal in-house translators: a job announcement and survey-based inquiry into their diverse tasks and competences - Canavese, Paolo (Revista de llengua i dret, 2025)
Research on legal and institutional translators’ competences and evolving profiles abounds, but no studies on the Swiss Confederation exist in this field. This paper aims to characterise the typical profiles, in terms of tasks and competences, of federal translators by combining a corpus analysis of 250 job announcements with a survey of 229 participants from various federal language services. The findings show that federal translators translate and revise a plethora of text genres, including legal but also informative texts, and perform a variety of other tasks such as language consultancy and editing of original texts. In doing so, federal translators bring significant strategic and methodological competences into play, as well as linguistic and cultural competences. Thematic competence is essential but can be acquired on the job. Interpersonal and instrumental competences are important auxiliary competences. Regarding the latter, CAT tool skills are the most frequent requirement. These findings contribute to the ongoing discussion on the evolving profiles of language professionals working in the legal and institutional field, and how training should be adapted to reflect real institutional practices and needs. Si bé la recerca sobre les competències i els perfils en evolució dels traductors jurídics i institucionals és abundant, no hi ha estudis específics sobre la Confederació Suïssa. Aquest article té com a objectiu definir els perfils típics dels traductors federals, pel que fa a les seves tasques i competències, a través de l’anàlisi d’un corpus de 250 ofertes de feina i d’una enquesta a 229 participants de diversos serveis lingüístics federals. Els resultats mostren que els traductors federals tradueixen i revisen una gran varietat de gèneres textuals, no només textos jurídics sinó també informatius, i que duen a terme moltes altres tasques, com ara l’assessorament lingüístic i l’edició d’originals. Per fer-ho, els traductors federals mobilitzen competències estratègiques i metodològiques importants, a banda de competències lingüístiques i culturals. La competència temàtica és essencial, però es pot adquirir en l’exercici professional. Les competències interpersonals i instrumentals es consideren competències auxiliars importants –entre aquestes, saber treballar amb eines de traducció assistida per ordinador (TAO) és la més habitual. Els resultats de l’estudi contribueixen a alimentar el debat actual sobre l’evolució del perfil dels professionals de la llengua que treballen en l’àmbit jurídic i institucional, i sobre l’adaptació necessària de la formació perquè reflecteixi les pràctiques i les necessitats reals de les institucions. Si bien la investigación sobre las competencias y los perfiles en evolución de los traductores jurídicos e institucionales es abundante, no existen estudios específicos sobre la Confederación Suiza. Este artículo tiene como objetivo definir los perfiles típicos de los traductores federales, en lo referente a sus funciones y competencias, a través del análisis de un corpus de 250 ofertas de trabajo y de una encuesta a 229 participantes de varios servicios lingüísticos federales. Los resultados muestran que los traductores federales traducen y revisan una gran variedad de géneros textuales, no solo textos jurídicos sino también informativos, y que llevan a cabo muchas otras tareas, como el asesoramiento lingüístico y la edición de originales. Para hacerlo, los traductores federales movilizan competencias estratégicas y metodológicas importantes, aparte de competencias lingüísticas y culturales. La competencia temática es esencial, pero se puede adquirir en el ejercicio profesional. Las competencias interpersonales e instrumentales se consideran competencias auxiliares importantes –entre ellas, saber trabajar con instrumentos de traducción asistida por ordenador (TAO) es la más habitual–. Los resultados del estudio contribuyen a alimentar el debate actual sobre la evolución del perfil de los profesionales de la lengua que trabajan en el ámbito jurídico e institucional, y sobre la adaptación necesaria de la formación para que refleje las prácticas y las necesidades reales de las instituciones.